Fransk++barokk+og+klassisme

Heihei =) Da går vi i gang med Fransk barokk og klassisme! Jeg gleder meg =) Lykke til!

Barokken og klassisismen Klassisismen er betegnelsen på den perioden som følger etter barokken. I kunst- og kulturhistorien kommer gjerne en ny stilperiode som en reaksjon på den forrige. Barokken kjennetegnes ved det overdådige og storslåtte, mens klassisismen karakteriseres ved sin stilrene nøkternhet og klassiske enkelhet. I teateret er imidlertid ikke skillet mellom barokk og klassisisme like tydelig som i billedkunst og arkitektur.

Barokk og klassisisme lever så å si side om side utover på 1600-tallet. Under barokken får vi teaterbygninger, scenografi og opera samt ballett og storslagne hoffopptredener, og det er verdt å merke seg at teaterbygninger i barokk stil blir et rådende ideal i lang tid de fleste steder i Europa. I Norge bygget man for eksempel teatre i barokk stil langt inn på 1800-tallet. Halden teater er et av de best bevarte barokkteatrene i Norge. Også Nationaltheatrets sal fra 1899 er bygget i barokk stil.

Klassisismen i teaterhistorien blir vanligvis betegnet som «fransk klassisisme», fordi det var kongehuset i Frankrike som skapte moten i Europa på denne tiden. Ludvig 14. – solkongen – var svært interessert i kunst og litteratur, og han knyttet til seg teatertrupper, dramatikere og komponister som skapte den kunstformen som resten av Europa så på som idealet – fransk klassisisme. SPØRSMÅL: Kva betyr barokken og klassisismen? Kva vart betegna som fransk klassisisme? Kva hadde barokken å seie for tida langt inn på 1800-talet?

Skrive av Inga-Linga med Tinga <3

Klassisismen, eller også nyklassisismen, er betegnelsen på en periode i kunst, arkitektur og litteratur på 1700-tallet. Klassisismen plasseres gjerne i opplysningstiden, men strekker seg egentlig fra den engelske revolusjonen i 1688 til den franske revolusjonen i 1789.

Sentralt for klassisismen er troen på fornuften. På 1700-tallet blomstret handelen, og førte til økonomisk oppgang i flere europeiske land. I kjølvannet av denne oppgangen vokste det fram en ny samfunnsklasse som ble kalt handelsborgerskapet. Det var blant disse at tradisjonen med bl.a. teselskaper startet. Her kunne borgerne diskutere politikk, kunst og litteratur. Handelsborgerskapet ble raskt en maktfaktor i samfunnet. På denne tiden begynte folk å rette kritikk mot stat og kirke. De nye filosofene hevdet at folk måtte mene og tro hva de selv ville. Toleranse var en av de viktigste kampsakene til filosofene, samtidig som de kjempet for tanke-, tros- og ytringsfrihet. De franske filosofene Voltaire og Rousseau var blant de mest kjente. De kalte seg for opplysningsmenn.

De støttet seg på naturvitenskapen og la vekt på erfaring og fornuft. Det ble lagt mer vekt på sanser og følelser, og de fant forklaringer på ting uten at det var bundet opp mot noen Gud. Gudsoppfatningen endret retning mer mot deismen.


 * **klassisisme** ||
 * Ordet stammer fra latin//, classicus// som betyr førsteklasses. Stilretningen er knyttet til begrepet "klassiker", et verk av høy "klasse" som man mener har varig for ikke å si evig verdi.

I teaterhistorien er klassisismen sterkest forbundet med den **franske klassisismen**. Denne stilretningen hadde de antikke greske og romerske verkene (klassikerne) som ideal og ville etterligne dem. Den representerer en forsterkning og en fortsettelse av impulser i renessansen og barokken. Klassisismen tar utgangspunkt i de **tre enhetene** til **Aristoteles** når rammene skal legges for teatret. Reglene om tidens, stedets og handlingens enhet ble sannheter som måtte overholdes til punkt og prikke. Handlingen skulle også være sannsynlig. Dette peker videre mot den senere utviklingen av teatret i retning realisme.

Sin storhetstid har den franske klassisismen fra ca 1650 til ca 1725. De fremste representantene for klassisismen var tragedieforfatterne **Corneille** og **Racine**, og fremfor alt komedieforfatteren **Molière**.

HENTET FRA: []

1) Når var klassisismens storhetstid? 2) Hvem var de fremste representantene for klassisismen? 3) Hva ville de antikke greske og romerske verkene etterligne?

av Charlotte Karina Morkken (Hun pene på andre rad, ved vinduet) ||

BAROKKEN : Barokken streber mot det enhetlige og storslagne.

Betegnelsen ”barokk”, stammer fra slutten av 1700-tallet, da man var begynt å betrakte stilretningen som smakløs og pompøs. Barokk kommer av det portugisiske ordet baracco som betyr ujevn perle. Sentrale særtrekk er formrikdom, dramatisk bevegelse og sterkt følelsesmessig engasjement. Følelsesmessig spiller barokkstilen på et vidt register, fra religiøs ekstase og innlevelse til frodig livsglede og streben etter makt og ære.

Barokken vokste frem fra den italienske høyrenessansen.

På 1600-tallet var Roma et populært møtested for mange kunstnere, hvor de diskuterte kunst og kunst utrykk. Kunstnerne var enige i at det var nødvendig med forandringer av kunsten. Kunsten varierer i stilen fra land til land. Kunstnerne var ikke enige om hvilket uttrykk kunsten den skulle få, var de imidlertid mindre enige om. Visse ting er likevel felles og går igjen hos de barokke kunstnerne. Malerne var for eksempel svært opptatt av teatralske effekter. Lys og farge er brukt overnaturlig og dramatisk, slik at bildene skal få et mer dramatisk utrykk. Kunstig lys ble ofte brukt for å sette spesielle ting i bildet i fokus. http://www.daria.no/skole/?tekst=3306

SPØRSMÅL: 1.Hva betyr ordet barokk? 2.Nevn særtegn med barokken 3.Hva kommer barokken fra? 4.Nevn særtegn med kunsten i barokkens tid Skrevet av Karoline

Sentralt for klassisismen er troen på fornuften. På 1700-tallet blomstret handelen, og førte til økonomisk oppgang i flere europeiske land. I kjølvannet av denne oppgangen vokste det fram en ny samfunnsklasse som ble kalt handelsborgerskapet. Det var blant disse at tradisjonen med bl.a. teselskaper startet. Her kunne borgerne diskutere politikk, kunst og litteratur. Handelsborgerskapet ble raskt en maktfaktor i samfunnet. På denne tiden begynte folk å rette kritikk mot stat og kirke. De nye filosofene hevdet at folk måtte mene og tro hva de selv ville. Toleranse var en av de viktigste kampsakene til filosofene, samtidig som de kjempet for tanke-, tros- og ytringsfrihet. De franske filosofene Voltaire og Rousseau var blant de mest kjente. De kalte seg for opplysningsmenn. De støttet seg på naturvitenskapen og la vekt på erfaring og fornuft. Det ble lagt mer vekt på sanser og følelser, og de fant forklaringer på ting uten at det var bundet opp mot noen Gud. Gudsoppfatningen endret retning mer mot deismen.
 * Klassisismen**, eller også **nyklassisismen**, er betegnelsen på en periode i kunst, arkitektur og litteratur på 1700-tallet. Klassisismen plasseres gjerne i opplysningstiden, men strekker seg egentlig fra den engelske revolusjonen i 1688 til den franske revolusjonen i 1789.

Kilde: [|http://no.wikipedia.org/wiki/KlassisismenPublisert av Caba Caba/Caroline Fosse Bagge]