Opplysningstiden

**Opplysningstiden**

 * Opplysningstiden** er en periode i Europas historie, som regnes fra omkring 1690 til omkring 1800. Begrepet "opplysning" hentyder til at filosofien og naturvitenskapen i denne perioden utvidet menneskets viten om verden og samtidig brukte resultatet til å stille spørsmål ved de urokkelige autoriteter som kongemakt og kirken.

Opplysningstiden var ingen entydig storm som flommet over Europa, men en progressiv framgang i stadig strid med opposisjonelle krefter, først og fremst kirken, adelen og eneveldet, men også mot fortidens oppfatninger og tradisjoner. Sentralt i opplysningstidens ideologi sto fornuften. Med fornuft kunne mennesket forstå verden bedre. Fornuften ble satt over fortidens folketro og religion. Målet for opplysningstroens rasjonelle menneske var viten, frihet og lykke. [] Skrevet av Anya

Opplysningstiden er en samlebetegnelse på sentrale politiske, filosofiske og sosiale strømninger i Frankrike, England og delvis Tyskland på 1700 -tallet. Kulturhistorisk følger opplysningstiden renessansen, og viderefører en del av dennes idéer og politiske og økonomiske tendenser. Najonalstatene er dannet rundt om i Europa, handelen blomstrer og teknologi og industri skyter fart, ikke minst på grunn av oppfinnelsen av dampmaskinen (James Watt, 1763). På det politiske plan finner man revolusjoner og uavhengighetserklæringer. De viktigste er den amerikanske uavhengighetserklæringen (1776) som markerte løsrivelsen fra kolonimakten England, og den franske revolusjon (1789), som kom som følge av nye idéer om "frihet, likhet og broderskap". Den generelle tidsånden var preget av fremskritt og sterk optimisme med hensyn til menneskets frihet, muligheter og iboende verdighet, tuftet på renessansens naturrettstenkning. På grunn av næringslivets utvikling i Europa (bl.a. den industrielle revolusjon) var det handelsborgerskapet som særlig økte i antall. Denne gruppen vokste så kraftig at borgerne etter hvert ble et litterært publikum av betydning. Erfaringsfilosofien og den klassiske diktningen knyttes først og fremst til denne gruppen. Medlemmene av denne gruppen hadde en egen livsstil og tenkemåte. I skolen ønsket de flere praktiske fag f.eks. moderne språk, geografi og matematikk. I handelsborgerskapet oppsto tradisjonen med teselskap. I disse selskapene ble det diskutert politikk, kunst og litteratur. Kulturlivet på 1700-tallet ble mer offentlig i og med at mange flere deltok i kulturelle aktiviteter. Handelsborgerskapet ble en viktig gruppe i samfunnet, og det var de som ble publikum for Holbergs komedier. Hele tiden var det troen på fornuften som rådet og dette var en forutsetning for klassisismen. Skrevet Av Martin L Hansen :) Kilde: http://www.vgskole.net/teachers/norsk/litteratur/1500_1800/opplysningstiden.php Ludvig Holberg ** (1684-1754)

Ludvig Holberg blei fødd i Bergen, men flytta til København i 1702 kor han blei buande resten av sitt liv. Han begynte sin yrkeskarriere der og blei professor i fleire fag på universitetet, blant anna teologi, retorikk, historie og geografi. Holberg var på ei lang reise kor han henta mykje inspirasjon til bøkene sine. Han henta blant anna inspirasjon frå den franske forfattaren Molière sine komediar. Han skreiv komediar slik at han kunne gje sine meiningar og oppfatningar av menneska og samfunnet ved hjelp av humor. På denne måten syntest folk det var gøy å sjå på mens dei fekk høyre uheldige og kritikkverdige eigenskapar ved menneska. I 1738 blei det innført forbod mot teater på grunn av Holberg sin kritikk mot styresmaktene. Då begynte han å skrive tekstar i essay form. Han skreiv om alt mellom himmel og jord.

Om Ludvig Holberg – Ein stor dramatikar i opplysningstida []

Meir om Holberg []

Intervju og utdrag av Maskerade på DNS, hausten 2009. (For dei som ikkje veit det; maskerade er skrive av Holberg.) [] Skrive av: Kristine og Elise


 * Forskjellige sitater fra Voltaire: **

“ [|...the safest course is to do nothing against one's conscience. With this secret, we can enjoy life and have no fear from death.] ”

“ [|A witty saying proves nothing.] ”

[|”Animals have these advantages over man: they never hear the clock strike, they die without any idea of death, they have no theologians to instruct them, their last moments are not disturbed by unwelcome and unpleasant ceremonies, their funerals cost them nothing, and no one starts lawsuits over their wills.] ”

“ [|Appreciation is a wonderful thing: It makes what is excellent in others belong to us as well.] ”

” [|Doubt is not a pleasant condition, but certainty is absurd.] ”

” [|Every man is guilty of all the good he didn't do.] ”

” [|God is a comedian playing to an audience too afraid to laugh] .”

“ [|I have never made but one prayer to God, a very short one: 'O Lord, make my enemies ridiculous.' And God granted it.] ”

“ [|If God did not exist, it would be necessary to invent him.] ”

” [|It is dangerous to be right when the government is wrong.] ”

” [|It is forbidden to kill; therefore all murderers are punished unless they kill in large numbers and to the sound of trumpets.] ”

” [|The secret of being boring is to say everything] ”

” [|To succeed in the world it is not enough to be stupid, you must also be well-mannered.]

1700-tallet i dag
I ettertid er det fleire spor etter teaterlivet frå 1700-talet. Sjølve storleiken på scena og sceneopninga var på slutten av hundreåret omtrent som scener vi kjenner frå institusjonsteatera rundt om i Europa i dag. Det var i dette hundreåret utviklinga mot den perfekte illusjonen på scena starta, både når det galdt spelestil, kostyme, rekvisittar og scenografi. Dette nådde sitt høgdepunkt på teateret rundt 1870-åra, men vart nok ikkje heilt gjennomført før filmen kom med sin realisme på slutten av 1900-talet. Det borgarlege publikumet som etter kvart fann vegen til teatersalane på 1700-talet, har sidan vorte den mest dominerande publikumsgruppa på institusjonsteatera. Dramatikken frå 1700-talet vert framleis spelt på scener i heile verda. Holberg vert stadig sett opp på teater i Noreg og Danmark, og mange av stykka hans er filmatiserte. Italienaren Goldoni får oss framleis til å le, og Goethes //Faust﻿//﻿ grip oss framleis. Også //Faust﻿//﻿ har vorte filmatisert, først med stumfilmen frå 1926. Tiggaroperaen til Gay fekk nytt uttrykk av Brecht på 1900-talet med //Tolvskillingsoperaen﻿//, og Gay får av mange æra for å ha skapt den første musikalen med musikkstykket sitt. Dilemmaet til Diderot, som han kjem med i //Paradoks om skodespelaren﻿//, har sidan vore eit stadig tilbakevendande tema i teaterkrinsar. Skal skodespelarkunsten vere styrt av kjensler eller av fornuft? Teaterteoretikarane vert truleg aldri einige om den saka. kilde: [] Limt inn av: Elise og Kristine

SPØRSMÅL Kva er kjenneteikna på opplysningstida? Korti var opplysningstida? Nemn nokre stykke Holberg har skrive? Kven var Holberg inspirert av? Skrive av: Kristine